X. Brněnský kulturní parlament: Kultura v době (post)pandemické
Již desátý Brněnský kulturní parlament se uskutečnil 23. 6. 2020 v Divadle Husa na provázku v atmosféře soudržnosti, kterou koronavirová pandemie mezi městem a kulturní scénou nastartovala.
![IMG_4668ořez-1024x680 IMG_4668ořez-1024x680](https://i0.wp.com/kultura.brno.cz/wp-content/uploads/2022/04/IMG_4668orez-1024x680-1.jpg?resize=1024%2C680&ssl=1)
Parlament uvedl radní pro oblast kultury, Marek Fišer svou prezentací, v níž shrnul nové informační kanály, na nichž v době karantény Odbor kultury MMB začal komunikovat s veřejností, Facebook a newsletter. Informoval také o opatřeních jimiž se město Brno snažilo podpořit přežití a další fungování kulturních zřizovaných i nezřizovaných kulturních institucí a připravovaných akcí, o veřejném hlasování o hodnotitelích kulturní komise, v němž si veřejnost zvolila do každé kategorie jednoho hodnotitele, postupu stavby Janáčkova kulturního centra a novém řediteli Divadla Radost.
![IMG_4669 IMG_4669](https://i0.wp.com/kultura.brno.cz/wp-content/uploads/2022/04/IMG_4669.jpg?resize=638%2C925&ssl=1)
Následně Kryštof Trávníček z Oddělení koncepce a rozvoje OK MMB informoval o připravovaném projektu Plug and Play, který má za cíl podporovat menší kulturní aktivity mimo nejexponovanější místa v centru města. Webové rozhraní Plug and Play ukáže výběr jednotlivých lokalit v zapojených městských částech, jejich vybavenost a dostupnost a zároveň umožní jejich snadnou online rezervaci.
Po krátké přestávce následovala panelová diskuse na téma Kultura v době (post)pandemické, jíž se účastnili Tereza Jindrová, kurátorka Galerie MeetFactory a dramaturgyně programů pro veřejnost ve Společnosti Jindřicha Chalupeckého, Petr Vídeňský, spoluzakladatele brněnského hudebního klubu Fléda a profesionálního pořadatele kulturních a společenských akcí a Zuzana Ivašková, vedoucí oddělení kultury Magistrátu hlavného mesta SR Bratislavy a správkyně Nadácie mesta Bratislavy. Panelovou diskusi moderoval Miroslav Maixner, kurátor a člen spolku Grau Kllktv provozující Galerii Art.
Dotazy z publika v rámci panelové diskuse směřovaly zejména na Zuzanu Ivaškovou ohledně koncipování Nadace mesta Bratislavy a způsobů, jakými se vyrovnala Bratislava s koronakrizí a důsledky pro kulturu, které přinesla.
Zuzana Ivašková informovala o půlroční přípravě a širší diskusi, které předcházely schválení založení Nadace a o novém nastavení dotačních programů pro nezřizovanou scénu, jež nejsou založeny na programovém rozlišení, nýbrž například na podpoře tvorby či kulturních center a jejich celoroční činnosti. Při posuzování devítičlenná komise akcentuje optiku globálních i městských výzev a sociální dostupnost a inkluzi. Zároveň došlo ke zúžení podporovaných oblastí a bylo vyčleněno např. odvětví kulturního dědictví. Finanční rozpočet nadace je totiž 750 tisíc eur, tedy o polovinu nižší částka, než jakou rozděluje nezřizované scéně město Brno.
Diskuse se také dotkla tématu podpory kreativních průmyslů. I v bratislavské nadaci vnímají potřebu mezi kreativními průmysly a kulturou rozlišovat a používat na jejich posuzování odlišné nástroje. Zuzana Ivašková v tomto ohledu zmínila zejména potřebu o řád vyššího rozpočtu pro podporou kreativního průmyslu, což je v současné chvíli zásadní bolavé místo nadace. Zároveň také uznala, že mechanismy pro jejich podporu neumí Bratislava používat.
Řečníci se shodli na tom, že je třeba systémových změn zejména ve prospěch větší flexibility systému vyplácení dotací, komunikace s dotačníky na krajské a republikové úrovni a také změně kritérií. Ta jsou v současné době nastavena spíše výkonnostně, což v důsledku vytváří nátlak na produkci na úkor kvality, výzkumu a také udržitelnosti.
Udržitelnost byla všemi řečníky akcentovaná jako jedna z klíčových hodnot. Mimo jiné také v souvislosti s názory, že v době krize by se dotace do kultury měly přestat vyplácet, neboť se jedná o nadstavbu, kterou společnost nepotřebuje. Dochází zde k nepochopení faktu, že kultura je na dotacích životně závislá.
V závěru diskuse aktéři zmínili pozitivní aspekty krize, jimiž byla zejména spolupráce a síťování napříč kulturní scénou i s dosavadními konkurenty. Tereza Jindrová zmínila také introspekci, zpomalení a přehodnocování a větší zaměření na udržitelnost. Moderátor Mirek Maixner diskusi ukončil s tím, že se do veřejného prostoru začaly promítat díky krizi otázky, které do té chvíle byly považovány z mocenské pozice za marginální.